KURZUS: Közforgalmú közlekedés II.

MODUL: II. modul: Járműforduló tervezés

6. lecke: A fordatervezés módszerei II. - Grafikus fordatervezési módszer

| Tanulási útmutató
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
saját szavaival meghatározni a grafikus fordatervezés módszerét támogató körülményeket; saját szavaival meghatározni a grafikus fordatervezés dokumentumának az elemeit; kiválasztani a grafikus fordatervezés alapvető szabályait és lépéseit; kiválasztani a grafikus fordatervezés előnyeit és hátrányait; kiválasztani a grafikus fordatervezés grafikus segédeszközeit; értelmezni a grafikus fordatervezéssel kialakított kiinduló fordarendszer, fordánkénti kiinduló fordarendszer és a javított fordarendszer tartalmát (dokumentumait); kiválasztani a grafikus megoldás alapján a megfelelő fordarendszert.
Tevékenységek
Olvassa el a Közforgalmú közlekedés II. elektronikus jegyzet: A fordatervezés módszerei II. - Grafikus fordatervezési módszer fejezetét! Határozza meg a grafikus fordatervezés módszerét támogató körülményeket! Határozza meg a grafikus fordatervezés dokumentumának az elemeit! Válassza ki a grafikus fordatervezés alapvető szabályait és lépéseit! Válassza ki a grafikus fordatervezés előnyeit és hátrányait! Válassza ki a grafikus fordatervezés grafikus segédeszközeit! Értelmezze a grafikus fordatervezéssel kialakított kiinduló fordarendszer, fordánkénti kiinduló fordarendszer és a javított fordarendszer tartalmát (dokumentumait)! Válassza ki a grafikus megoldás alapján a megfelelő fordarendszert!

| A 6. lecke vázlata
A grafikus módszer alapjai A grafikus módszer tervezési lépései:
előnyök és hátrányok
Példa a grafikus fordatervezésre

| Tananyag
A korábban ismertetett egzakt módszerekkel egyrészt nehéz az üzemi követelmények megfelelő érvényesítése, másrészt ezeknek a módszereknek gyakorlati alkalmazása meglehetősen nagy számítástechnikai apparátust igényel. Ezeknek a tényezőknek tulajdonítható, hogy gyakran alkalmaznak grafikus fordatervezési módszert.
A grafikus módszerben a járati végállomásokat (fordulóállomások) egy-egy vízszintes tengely reprezentálja, amelynek léptéke az idő. Két fordulóállomás között közlekedő járatot a két tengely között meghúzott egyenessel ábrázolhatunk, amelynek végpontjai az indulási, ill. érkezési időpontnak megfelelő pontban érintik a tengelyeket.
A grafikus módszernél a legkorábban induló járattal kezdjük a tervezést és - ellentétben a heurisztikus eljárásnál tárgyaltakkal - az érkező járathoz keresünk az adott fordulóállomáson időben legközelebb induló járatot, melyeket összekapcsolunk. Amennyiben már nem található egy érkező járathoz újabb induló járat, a következő korai szabad járattal folytatjuk az eljárást.
A különböző járművek által ellátott járatokat eltérő színnel jelölik. A grafikonra felvitt járatok szemléletessé teszik az adott vonalon a közlekedési helyzetet, így a járműbeosztás könnyebben kialakítható.
A grafikus tervezési módszernek egzakt szabályai nincsenek, az ábrázolásmód révén szembetűnő lehetőségeket kell intuitív módon felhasználni. A járatok érkezési és indulási időpontjainak bejelölésével pl. megállapítható, hogy hol van szükség új autóbusz beállítására. A módszer segítségével lehetséges a kiállási idők egyenletes elosztása, az osztott munkaidő alkalmazása, járateltolások végrehajtása, de nem biztosított a lehetséges optimum elérése.
Hátránya a grafikus módszernek, hogy az ábrázolás technikai lehetőségei miatt csak néhány vonal forgalmának áttekintésére alkalmas, vagyis a megoldandó fordatervezési feladatot számos részre osztva, részenként oldja meg, ami törvényszerűen kevésbé hatékony megoldást eredményez.

| Példa a grafikus fordatervezésre
Az 1.3. ábrán látható hálózaton a következő járatok közlekednek:
A-B 5.10, 5.50, 20.30 B-A 7.00, 12.40, 19.50 A-C 8.00, 12.00, 19.00 C-A 9.00, 13.00, 20.00 B-C 6.20, 9.00, 12.00, 14.20, 22.20 C-B 5.00, 6.00, 10.00, 13.00, 21.00 A-D 8.30, 20.00 D-A 9.20, 20.40 B-D 5.30, 6.20, 11.00, 14.20, 16.40, 22.20 D-B 5.10, 6.15, 7.15, 13.00, 17.20, 21.10
Hálózat sematikus rajza
1.3. ábra
Az egyes települések közötti menettartam:
A-B 25 perc A-C 15 perc A-D 45 perc B-C 40 perc B-D 30 perc
Valamennyi járat azonos autóbusztípust igényel. Az autóbuszok telephelye B-ben van, de az első járatot valamennyi településről külső telephelyes autóbusz teljesíti.
Grafikus módszerrel állapítsa meg, hogy minimálisan hány autóbusz szükséges átállás nélkül a járatok üzemeltetéséhez!
Grafikus javítással állítson össze olyan fordarendszert, amely az üzemi szempontok (foglalkoztatási előírások, forgalomirányítás, karbantartás stb.) tekintetében megfelelő!
Kidolgozás
Ábrázoljuk a járatokat az idő és a fordulóállomások alkotta diagramon az előzőekben leírtaknak megfelelően!
C-n belép az első forda | 1/4
A kék szín az 1. fordát, a nyíl a belépés időpontját (helyét) jelöli. A sorok (A, B, C, D) a településeknek, az oszlopok (4, 5, ..., 12) az indulási és érkezési időpontoknak felelnek meg. Vesse össze a fenti lapozóskönyv tartalmát a kiindulási adatokkal és az 1.4. ábrával:
mennyi a menetidő C-ről B-be és B-ből C-be, mennyi a várakozási idő B-n?
Mivel a járművek egyik településről a másikba üresen történő átállítása nem lehetséges, ezért az érkező járathoz - az ugyanarról a fordulóállomásról - időben legközelebb induló járatot kapcsoljuk. Célszerű az eljárást a legkorábban induló járattal kezdeni, majd - miután nem tudunk további járatot kapcsolni a fordához - a következő legkorábbi szabad járattal indítani a 2. fordát. A kiinduló fordarendszert az 1.4. ábra mutatja.
Kiinduló fordarendszer
1.4. ábra
A különböző színek alapján nyomon követhetők az egyes fordák, de a járatok cseréje ebben a diagramban nehezen átlátható, ezért fordánként ábrázoljuk a járatokat, amit az 1.5. ábra szemléltet.
Kiinduló fordarendszer fordánként
1.5. ábra
Ez az ábra már alkalmas a járatok vagy járatcsoportok fordák közötti átcsoportosítására, az átállások jelöléseire, az üzemi követelményeknek megfelelő fordarendszer összeállítására.
Egy lehetséges megoldást mutat az 1.6. ábra. A külső telephelyes autóbuszok esetében "szemle" jelöléssel került ábrázolásra a telephely felkeresése tankolás és átvizsgálás céljából.
Javított fordarendszer
1.6. ábra
Az így kialakított fordarendszer a következő:
A így kapott fordarendszerünk már megfelel az üzemi követelményeknek.
A feladat során az egyszerűség kedvéért csak néhány járattal dolgoztunk, ezért adódott több olyan forda, amelynél a járművek a helyi fordába is besegítenek. A gyakorlatban is van erre példa, azonban nem ilyen arányban.
Végeredményben 6 forda, azaz 6 autóbusz szükséges a feladat ellátásához.

| Önellenőrző kérdések
Olvassa el figyelmesen az alábbi feladatokat, majd a lecke tartalma alapján oldja meg őket!
1. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezéssel! Az egzakt módszerekkel nehéz az követelmények megfelelő érvényesítése, a gyakorlati alkalmazás számítástechnikai apparátust igényel ezért gyakran alkalmaznak fordatervezési módszert.
2. Válassza ki a helyes megoldást! A grafikus fordatervezési módszerben:
| a járati végállomásokat (fordulóállomások) egy-egy vízszintes tengely jelzi
| a járati végállomásokat (fordulóállomások) egy-egy függőleges tengely jelzi
| a járati végállomásokat (fordulóállomások) egy-egy pont jelzi
| a járati végállomásokat (fordulóállomások) egy-egy görbe jelzi
3. Válassza ki a helyes megoldást! A grafikus fordatervezési módszerben a két fordulóállomás között közlekedő járatot:
| egy pont jelöli
| két tengely között meghúzott egyenes jelöli
| két tengely között meghúzott görbe jelöli
| egy kör jelöli
| egy négyzet jelöli
4. Válassza ki a helyes megoldást! A grafikus fordatervezési módszernél a különböző járművek által ellátott járatokat:
| ponttal jelöljük
| eltérő színnel jelöljük
| nyíllal jelöljük
| ikonnal jelöljük
5. Rendezze sorba a grafikus eljárás lépéseit!
a) |  | b) |
c) |  | d) |
Írja a megfelelő számokat a betűk után!
1. 2. 3. 4. |  |